Visst kan man göra marklyft och mountain climber-övningar hemma alldeles själv. Men helt ärligt, hur ofta blir det av? Så tänkte Caroline Engvall, som bjöd in grannar till träning i trädgården. Ett koncept som gjort succé bland hemmajobbare.
Författaren Caroline Engvall brukar vara i Thailand vid den här tiden på året, men pandemin hindrade familjen från att åka. Istället blev de kvar i sitt hus i Enskede, strax söder om Stockholm. Hon sitter mycket vid datorn i sitt jobb, och vet att det är påfrestande för kroppen.
Caroline Engvall tränar med grannar i trädgården.
– Jag har länge använt träningen som ventil för det jag möter i mitt jobb, och nu när så många grannar sitter hemma och jobbar tänkte jag att fler kanske behöver få in rörelsen i vardagen, så jag bjöd in till träning i trädgården, säger Caroline Engvall.
Då var det vår, och solen värmde. Men lunchträningarna blev så populära att de har fortsatt ända in i vintern. Nu har de även utvecklats till kvällsträningar i en närliggande park, och Caroline Engvall har startat facebookgruppen ”Rörelseglädje i Enskede”, där hon flaggar för kommande pass. Folk som vill dyker upp, betalar en slant och får sig en daglig dos rörelse – och nya muskler på det.
– Jag är utbildad gruppträningsinstruktör med en bakgrund på bland annat Sats, och brinner för funktionell träning, alltså träning som stärker dig i vardagen, utan prestation. När vi är i parken kan vi exempelvis springa mellan träd, eller köra dips och armhävningar mot parkbänkar.
Passen skiftar. Lusten styr. Caroline bjuder antingen på det pass hon själv känner för, eller något en deltagare har önskat. Just den här dagen är det tabata, alltså en form av intervallträning. Men vi börjar med lite uppvärmning. Vartefter folk droppar in får de gå till fram till ett äppelträd och ta sig ett kvastskaft, som vi sedan snurrar runt kroppen enligt Carolines instruktioner, ”härligt att se hur ni ökar rörligheten.” Sedan delar hon in oss i fyra grupper, där några får ta gummiband och andra tunga säckar, så kallade bulgarian bags. Det är tre övningar per station, och medan Caroline sedan susar runt och gör rent redskapen (corona), så får vi någon minuts aktiv vila – typ göra tåhävningar. Det är mycket skratt, man hjälper, peppar och guidar varandra.
– Vi jämför oss inte här i trädgården, det är ingen tävling, alla jobbar i sitt tempo, säger Caroline Engvall.
En kvinna säger att de här stunderna har varit hennes räddning det senaste halvåret, ”annars sitter jag mest hemma i källaren med ett litet fönster och stirrar in i en dator” – och får medhåll av flera. Och Caroline Geijer säger att det var länge sedan hon rörde på sig så mycket.
– Det är så enkelt att springa över hit, bara minuter från mitt hem. Jag får komma ut, träffa lite folk och blir uppiggad. Dessutom har Caroline lärt mig att jobba långsamt, att göra övningarna sakta. Resultatet är att jag inte alls har ont i kroppen längre trots att jag sitter så mycket vid datorn, varken ryggen eller axlarna, vilket känns fantastiskt, säger Caroline Geijer.
Ja, kroppen mår bra av rörelsen, men även själen får sitt när grannar lär känna varandra.
– Jag har bott här i cirka 15 år men har aldrig känt så många Enskedebor som nu, säger Caroline Geijer.
”Snyggt jobbat, men än får ni inte gå hem”, tjoar Engvall när tabata-rundan är klar. Hon går fram till sin högtalare, drar på låten ”Bring Sally up” och ber oss köra squats genom hela låten. En brännande utmaning för lår och core.
– Man vill ju se till att alla får sig en endorfin-kick innan de går hem, säger Caroline Engvall med ett leende.
Få till träningen du också – 2 till tips
Finns det ingen rörelse-grupp i ditt kvarter? (Kanske ska du starta en?) Då är här två andra tips för att öka rörelsen i vardagen.
1. Kul med kollegor
Ja, ni sitter utspridda på olika ställen. Men kan ni koppla upp er för möten, så kan ni ses och träna ihop också. Det har man gjort på bland annat stålföretaget Outokumpu.
Jonas Nordlund, Outokumpu
- Vi var tidiga med åtgärder för att skydda våra anställda. Vi har en fabrik i norra Italien som fick stänga ner redan i februari, så vi förstod direkt allvaret, säger den svenska kommunikationschefen Jonas Nordlund.
Förutom att skicka hem
tjänstemän
, och erbjuda flextid, där man får jobba mellan klockan 6–22 bara man utför sina uppgifter, förstod de att de även behövde stötta sammanhållningen.
- Vi har kört morgongympa. En person per dag får hålla i ett pass, det kan vara yoga eller core-övningar. Passen är bara tio minuter långa, så att så många som möjlighet ska kunna delta. Väldigt roligt och uppiggande.
2. Lär känna någon ny på promenad
Walking talking är en ny app som gör det lättare för dig att hitta promenadsällskap i ditt närområde.
– Många har svårt att komma ut så mycket som de behöver, det här är ett sätt att inte bara få frisk luft utan även träffa nya personer, säger skaparen Therese Ericsson, som jobbat med friskvård i många år.
Tjänsten är gratis, du loggar in och skriver vilken dag och tid du tänker gå en runda, och så får du se om någon nappar.
– Jag har gått med människor jag aldrig tidigare träffat, som en ambassadör som ville lära sig svenska, en kvinna som ändrat sitt liv och helt bytt bana. Så jag får inte bara en promenad, utan också en story. Väldigt spännande.
Regeringen skärper tonen: Fler måste jobba hemma. Samtidigt hör oroliga medlemmar av sig och säger att chefen vill se dem på kontoret.
Vad gäller? Kan du tvingas åka in till jobbet?
Regeringen ryter nu i och säger att fler måste jobba hemifrån, för att minska smittspridningen.
– Det här är absolut en skärpning av vad som förväntas av arbetsgivarna (…) Vi har ett väldigt allvarligt läge och därför behöver vi se till att ännu fler arbetsgivare gör det möjligt för fler att jobba hemifrån, sa arbetsmarknadsministern Eva Nordmark till Ekot.
Samtidigt hör medlemmar av sig till Unionen, och säger att de känner sig tvingade att gå till jobbet.
”Tidigare satt vi hemma och jobbade, men nu tycker chefen att detta dragit ut på tiden så mycket att vi ska återgå till kontoret på minst halvtid.”
”Min man tillhör en riskgrupp, så jag vi är väldigt försiktiga generellt, därför känns det oroligt att behöva åka buss och sitta på kontor.”
”Min chef säger att de erbjuder alla munskydd, så det borde inte vara några problem att komma till jobbet.”
”Jag är inte särskilt orolig för egen del, men att åka in till jobbet, dela kaffeautomat och ses över mötesbord bidrar ju till smittspridningen, vilket vi är tillsagda att inte göra. Så av principskäl vill jag inte åka in.”
– Vår rådgivning får in en hel del samtal från medlemmar som hör av sig och är oroliga. Det handlar om arbetsgivare som vill att medlemmen ska jobba på arbetsplatsen, trots att arbetet tidigare har utförts på distans från bostaden, eller andra situationer där medlemmen upplever att det skulle gå bra att utföra arbetet hemifrån. Det kan också handla om att arbetsgivaren vill att man ska komma in till vissa möten, ett visst antal dagar per vecka eller helt och hållet, säger Unionens förbundsjurist Elisabet Ohlsson.
Och visst kan man förstå folks oro. Särskilt om beslut fattats av godtyckliga skäl, menar Unionens arbetsmiljöexpert Annica Hedbrant.
Annica Hedbrant
Arbetsmiljöexpert
– Jag har exempelvis hört talas om arbetsplatser där högsta ledningen uttryckligen har sagt att alla som kan ska jobba hemifrån, men där en enskild chef går emot detta och säger att ”min grupp ska vara på plats”, säger Annica Hedbrant.
Varför skulle en chef göra det?
– Det kan bero på osäkerhet i ledarskapet, ett kontrollbehov, eller att man duckar möjliga konflikter. För det kan ju vara så att vissa personer har uppgifter som faktiskt måste utföras på plats medan andra i samma grupp lätt kan jobba hemifrån. Då kan en chef tycka att det är lättast att samma regler gäller alla för att slippa tjafs, men där måste chefen vara stor nog att kunna förklara att olika upplägg gäller för olika personer just nu. Hela samhället är ändå i ett ovanligt läge just nu, säger Annica Hedbrant.
Om jag är orolig för covid 19, men känner mig pressad att komma till kontoret. Vad ska jag göra?
– Rekommendationen från Folkhälsomyndigheten är att alla som kan ska jobba hemma, så arbetsgivaren måste åtminstone kunna motivera sitt beslut och visa att man vidtagit åtgärder för att skapa en smittsäker arbetsplats. Annars följer man inte arbetsmiljölagen. Att ställa fram några munskydd duger inte, säger Annica Hedbrant.
Hon menar att även oro ska tas på allvar, till och med om oron handlar om en person i ens närhet. Man kanske har ett barn som varit allvarligt sjuk och har nedsatt immunförsvar, eller så tillhör ens partner en riskgrupp.
– Arbetsgivare ska ta oro på allvar även när det gäller omständigheter som chefen faktiskt inte kan påverka, men som påverkar dig som anställd. I det läget ska möjligheter att anpassa arbetet undersökas, så att du kan göra ett bra jobb. Kanske kan du få ett eget kontor, eller få jobba andra tider så att du slipper åka kollektivt i rusningstrafik.
Men kan chefen verkligen tvinga mig att komma till jobbet? Svaret på den frågan är ja. Och du kan inte strunta i att gå till jobbet för att du känner oro över covid 19. Det kan ses som arbetsvägran, vilket i värsta fall kan leda till att du blir uppsagd.
– En chef kan bestämma det med stöd av arbetsledningsrätten, men det innebär inte att arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön försvinner. Man måste se till att arbetet kan ske på ett smittsäkert sätt.
Så om hårt sätts mot hårt är det bättre att tänka kreativt än att inte gå till jobbet. Annica Hedbrant tipsar då om att ta upp frågan med ditt
arbetsmiljöombud
eller facket. Kanske är det så att många känner samma sak, och om ni kan gå ihop och göra gemensam sak så får ni mer tryck i frågan i relation till arbetsgivaren.
– Vi har också sett att om man får vara delaktig i riskbedömningsarbetet, alltså delaktig i att hitta risker och lösningar, så minskar oron, säger Annica Hedbrant.
Prata med chefen. Det är alltid första steget. Be att få en motivering till varför just du inte får jobba hemifrån. Och ha gärna argument till varför du kan utföra dina uppgifter på distans. Föreslå att du får testa, och så utvärderar ni om några veckor.
Skaffa stöd. Får du inte gehör, så kontakta ditt
arbetsmiljöombud
eller din fackliga organisation. De kan hjälpa till med att se om det finns brister i arbetsmiljön, och ge dig förslag på lösningar för säkert kontorsarbete eller goda argument till varför du bör få jobba hemma. Om arbetsgivaren struntar i sitt ansvar för arbetsmiljön kan ett
arbetsmiljöombud
ställa krav på åtgärder.
Kräv en smittsäker miljö. Om det konstateras att du måste jobba på kontoret, be då att få veta exakt hur arbetsgivaren säkerställer en smittsäker miljö, och hur de ser till att medarbetare och
ombud
är delaktiga i det arbetet. Och se om ni kan hitta lösningar som minskar just din oro, som att du får sitta på ett eget kontor.